Jaké skutečnosti soud zvažuje při posuzování přiměřenosti/nepřiměřenosti smluvní pokuty před případnou moderaci smluvní pokuty?
Zákon č. 89/2012 Sb. , občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „ObčZ“) stanovuje v kogentním ustanovení § 2051[1], že soud může nepřiměřeně vysokou smluvní pokutu na návrh dlužníka snížit. Jak správně dovozuje komentářová literatura[2], samotná nepřiměřená smluvní pokuta nezakládá důvod neplatnosti příslušeného ustanovení o smluvní pokutě pro rozpor s dobrými mravy, nýbrž zakládá moderační oprávnění soudu pro určení přiměřené smluvní pokuty v konkrétním případě.
- posouzení přiměřenosti smluvní pokuty;
- rozhodnutí soudu, zda sníží smluvní pokutu;
- rozhodnutí, v jakém rozsahu bude smluvní pokuta snižována.
- důvody vedoucí ke sjednání posuzované výše smluvní pokuty (např. exekuční či insolvenční minulost smluvního partnera);
- okolnosti provázející sjednání smluvní pokuty (např. odmítnutí jiných utvrzujících a zajišťovacích institutů);[5]
- charakter, hodnota a význam zajišťované povinnosti;[6]
- účel smluvní pokuty[7];
- vzájemný poměr hodnoty zajišťovaného závazku a smluvní pokuty;[8]
![Mgr. Lukáš Dořičák](https://www.epravo.cz/_dataPublic/photo/21a366eb8e91481de466edf4c9d01344/Doricak.jpg)